A települési könyvtárak helyzetéről. Kísérlet normatívák alapján

A közkönyvtárakra vonatkozóan rendszeresen tesznek közzé normatívákat, vagyis ajánlásokat, amelyek felé a könyvtáraknak – a közzétevők intenciói szerint – törekedniük kell. Sokan vitatták, vitatják a normatívák értelmét a könyvtárak eltérő körülményei, funkciói stb. miatt. Ezért ebben az írásban nem is normatívákként használjuk őket. Ugyanis – tulajdonképpen mellékesen – nagyon is alkalmasak: mércének.
  Rövid kísérletünk a következő: a települési könyvtárak kondícióit és teljesítményét összemérni a normatívákkal a 2005-ös és a 2009-es statisztikai adatok alapján. 
  Kérdésünk: kimutatható-e javulás (változás)?

A mércének használt számokat az alábbiakból merítettük.

1. a Könyvtári Intézet ajánlásai a nyilvános könyvtári kör számára, amelyeket a 3000 főnél népesebb települések könyvtárainak munkált ki külföldi-nemzetközi normatívák hazai adaptációjaként. (Az ajánlások – mint javaslatok – közzététele elmaradt.) 
2. 2008. évi CII. törvény a Magyar Köztársaság 2009. évi költségvetéséről, 8. melléklet, III. A többcélú kistérségi társulások támogatása, 2.7. A mozgókönyvtári és egyes közművelődési feladatok támogatása.
3. Brit közkönyvtári sztenderdek, 2004.
Az alábbi táblázat annak a mérésnek az eredményét közli, amely az ajánlást teljesítő könyvtárak számán, valamint arányán alapul. Beépítettük – ahol lehetett – a táblázatba a pontos arány mellé a 10 %-os ráhagyással kiszámolt értéket is.

1. sz. táblázat
Települések 3000 fő felett (az összes települési könyvtár)	10% =   10% ráhagyással enyhítve	2005	2009	Megjegyzés	
Ajánlás        		Teljesíti	Az összes %-ában	Teljesíti	Az összes %-ában		
1.1	Alapterület	50 m2 / 1000 lakos	 	 	(100%=487)	 	(100%=480)	 	
			Pontosan	128	26,3	150	31,3	 	
			10%	164	33,7	187	39,0	 	
1.2		200 m2                      (3-4 E lakos esetén)	 	 	(100%=125)	 	(100%=124)	 	
			Pontosan	24	19,2	22	17,7	 	
			10%	28	22,4	28	22,6	 	
1.3		50 m2 / 1000 lakos                             (4-100 E lakos esetén)	 	 	(100%=353)	 	(100%=347)	 	
			Pontosan	95	26,9	115	33,1	 	
			10%	123	34,8	145	41,8	 	
1.4		5000 m2 + 25 m2 / minden további 1000 lakosra (100 E-nél több lakos esetén)	 	 	(100%=9)	 	(100%=9)	 	
			Pontosan	4	44,4	5	55,6	2005: Kecskemét, Miskolc, Nyír-egyháza, Szeged; 2009: + Debrecen	
			10%	6	66,7	9	100,0	2005: Budapest, Kecskemét, Miskolc, Nyíregyháza, Pécs, Szeged; 2009: + Debrecen, Győr, Székesfehérvár (mind)	

2.	Állomány,                    3000 kötet, db / 1000 lakos 	 	 	(100%=487)	 	(100%=480)	 	
		Túlteljesíti	391	80,3	370	77,1	 	
		2-4000 kötet, db / 1000 lakos	169	34,7	171	35,6	 	
3.1.1	Állománycsere	Min. beszerzés, db = az állomány 5 %-a	Pontosan	27	5,5	25	5,2	 	
			10%	40	8,2	32	6,7	 	
3.1.2		Min. törlés, db = az állomány 5 %-a	Pontosan	57	11,7	140	29,2	 	
			10%	63	12,9	144	30,0	 	
3.2		Beszerzés,             150 kötet, db / 1000 lakos	Pontosan	84	17,2	67	14,0	 	
			10%	106	21,8	95	19,8	 	
4.1	Internet	0,6 / 1000 lakos	Pontosan	213	43,7	242	50,4	 	
			10%	229	47,0	265	55,2	 	
4.2		Minimum 3	Pontosan	321	65,9	349	72,7	 	
			Minimum 2	374	76,8	397	82,7	Egy olvasói + egy dolgozói	
5.1	Könyvtáros	0,5 / 1000 lakos	Pontosan	129	26,5	117	24,4	 	
			10%	166	34,1	157	32,7	 	
5.2		Minimum 1 szakképzett könyvtáros	Pontosan	448	92,0	454	94,6	Ha csak töredékkönyvtárost foglalkoztatnak, akkor az legyen szakképzett	
6.	Személyes használat, 2200 alkalom / 1000 lakos	Pontosan	152	31,2	109	22,7	 	
		10%	177	36,3	137	28,5	 	
7.	30 óra / hét nyitvatartás	Pontosan	367	75,4	372	77,5	 	
		10%	398	81,7	392	81,7	 	

1. Az alapterületre tett ajánlást általában megnövekedett számban teljesítik a könyvtárak. Ám ez nem érvényes a 3-4 ezer lakosú települések esetében, ahol stagnálást tapasztalunk. Az ettől nagyobb települések – úgy tűnik, minél nagyobbak, annál inkább – jóval tágasabbak lettek. A 100 ezer fő feletti városok mindegyike teljesítette az öt év alatt a területi normatívát. Érdemes az abszolút számokra is tekinteni: bár javult a helyzet, de a könyvtáraknak még mindig csak usque harmada éri el az ajánlás szintjét!

2. Az állományok Magyarországon mindig is túlsúlyosak voltak. A vizsgált öt évben csak kevés könyvtár apasztotta állományát az ajánlott szintre, mind 2005-ben, mind 2009-ben a könyvtárak egyharmada teljesíti a normatívát.

3. Az ajánlott minimális éves beszerzés – vsz. a gazdasági válság hatására – érzékelhetően csökkent. Amúgy is kevés könyvtár (az összes 5-6 %-a) felelt meg az ajánlásnak. 
  Viszont a törlések terén jelentős az előrelépés – ezt nem terheli külön kiadás. 2009-ben a könyvtárak 30 %-a selejtez radikálisan, míg 2005-ben ez az arány csak 10 % volt.

4. Az ajánlott számú internetet szolgáltató könyvtárak aránya megnőtt, ám így is csak a fele az összesnek. A legkevesebb három hozzáférést a könyvtáraknak már majd’ a háromnegyede nyújtja; két netes gép – értsd: legalább az egyiket a használók számára tartják fenn – már a könyvtárak több, mint négyötödében működik.

5. A könyvtárost kellő számban alkalmazó könyvtárak aránya kissé esett, az összesnek alig negyede-harmada teljesíti a 0,5 /1000 lakos normatívát. Emelkedett viszont a szakképzettségi szint, e téren a 100 % felé közelítünk. Vagyis ha alkalmaznak könyvtárost, az legalábbis középszinten szakképzett.

6. A könyvtárak személyes használata, látogatottsága – ez egyébként is ismert tény – jelentősen visszaesett az utóbbi öt évben, a könyvtárak egyharmadáról egynegyedére csökkent az ajánlást teljesítők aránya.

7. Gyakorlatilag stagnált az ajánlott időt (heti 30 órát) nyitva tartók aránya.

8. A 7. ponthoz kapcsolódik a mozgókönyvtárral ellátott, – 21 kivételével – 3000 lelkesnél kisebb települések számára törvényben előírt minimális nyitvatartás.

					2. sz. táblázat
Nyitvatartás a mozgókönyvtárral ellátott településeken, 2009	
1500 lakos felett 	Teljesíti	(100%=221)	
12 óra / hét 	186	84,2	
12 óra / hét 4 napon	175	79,2	
1500 lakos alatt 		(100%=1610)	
6 óra / hét	1495	92,9	
6 óra / hét 2 napon	1462	90,8	

Erre vonatkozóan nincs 2005-ös adatunk, hiszen azidőtt még nem alakultak meg a KSZR-ek. Azonban az is sokat mond, hogy az 1500 lakos feletti települések könyvtárai közül csak 80 %, az 1500 alatti lélekszámú települések könyvtárai közül is csak 90 % teljesíti a jogszabályban előírtakat!

9. A brit közelségi normatíva kissé egyszerűsítve ekként áll:
1. Belterület, belváros: 1 mérföldön belül legyen könyvtár;
2. Külterület, külváros: 2 + 0,25 mérföld (kompenzációs ráhagyás) ≈ 3,6 km-en belül legyen könyvtár.
  2010-ben a normatíva teljesülése
1. 100 E lakos felett:
a. Lefedett: Győr, Kecskemét, Miskolc.
b. A normatívát meghaladó távolságban lévő városrészek: 
Budapest: Pesthidegkút (II/A. kerület);
Debrecen: Bánk, Nagycsere, Nagymacs (párutcás külterületi apró települések);
Nyíregyháza: Buttykatelep, Felsősima, Nagyszállás, Nyírszőlős, Oros, Sóstófürdő;
Pécs: Hird, Mecsekszentkút külső részei, Pécsbánya, Szabolcs, Vasas;
Szeged: Szentmihály;
Székesfehérvár: Börgönd.

2. A 100 E lakosnál kisebbeknek szinte teljes a lefedettségük (a településen van könyvtár), persze nem tekintve a tanyákat. 
És kivéve az ellátás nélkül maradtakat:
2005-ben 203, 2009-ben 155 település; közülük 108 közös hiány. A 2005-ös 203-ból az öt év alatt 95 nyitott szolgáltatóhelyet, a 2009-es 155-ből 47 településen az öt év alatt szűnt meg az ellátás. 
  A változás erősen pozitív.

Somogyi József